Психологічні аспекти надійності екипажів в проблемі безпеки
DOI:
https://doi.org/10.18372/2410-7840.6.3853Анотація
В роботі розглянуті оптимізаційні процеси психолого-професійної підготовки екіпажей повітряних суден.Посилання
Рева А.Н. Эргономические основы первоначальной профессиональной подготовки. Дис. На соиск. Уч. Степ. Д.т.н., - К.; 1996, КМУГА, - 376 с.
Копанев В.И. Авиационная медицина и безопасность полета. В сб.: Психофизиологические и медицинские проблемы безопасности полета. М, 1989,с. 3-6.
Токарев В.И. Роль человеческого фактора в обеспечении безопасности полетов // Проблемы безопасности полетов. ВИНИТИ, 1992, № 5, с. 28-36.
Баевский P.M., Барсукова Ж.В., Бродягии H.A. Оценка функционального состояния организма при трудовых нагрузках по показателям активности регуляторных систем. Челябинск: МЗ РСФСР, 1986, 17 с.
Казак В.Н. Учет социально-психологических факторов при формировании экипажей летательных аппаратов // Украина - AGAPO - NATO - Россия: Сб. Трудов первого международного симпозиума по проблемам авиационной и космической медицины, 1997. -
с. 271-274.
Платонов К.К. Структура и развитие личности. - М.; Наука, 1986, - 256 с.
##submission.downloads##
Опубліковано
Номер
Розділ
Ліцензія
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:- Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).