ГЕОМЕТРИЧНА ІНТЕРПРЕТАЦІЯ ОПТИМІЗАЦІЇ РОЗПОДІЛУ РЕСУРСІВ МІЖ ОБ’ЄКТАМИ ЗАХИСТУ ІНФОРМАЦІЇ
DOI:
https://doi.org/10.18372/2410-7840.13.2005Ключові слова:
інформаційна безпека, розподіл ресурсів, критичні точкиАнотація
Розглянуті пряма і зворотна оптимізаційні задачі розподілу ресурсів при протистоянні двох сторін. Проаналізоване положення критичних точок, які відображають зміну стратегії в розподілі ресурсів. Приведена методика може бути використана при розробці алгоритму динамічного управління ресурсами захисту інформації.Посилання
Gordon L.A., Loeb M.P., The Economics of Information Security Investment, ACM Transactions on Information and System Security, Nov. 2002. – vol.5, №4. – P.438-457.
Задірака В.К., Олексюк О.С., Смоленюк Р.П., Штабалюк П.І., Фінансування витрат на захист інформації в економічній діяльності, Університетські наукові записки, – 2006, – № 3-4 (19-20), – С.479-490.
Левченко Є.Г., Оптимізація розподілу ресурсів між об’єктами захисту інформації. – К.: НТЖ «Захист інформації», – 2007, – №1. – С.34-38.
Левченко Є.Г., Рабчун А.О., Оптимізаційні задачі менеджменту інформаційної безпеки, НТЖ «Сучасний захист інформації», – 2010, – №1. – С.16-23.
##submission.downloads##
Номер
Розділ
Статті
Ліцензія
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:- Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).