ВИКОРИСТАННЯ ТЕОРІЇ НЕЧІТКИХ МНОЖИН ДЛЯ ВИЗНАЧЕННЯ ВИТРАТ НА ЗАХИСТ ІНФОРМАЦІЇ
DOI:
https://doi.org/10.18372/2410-7840.13.1999Анотація
Розглядається система захисту інформації, яка містить два об’єкти з різною вразливістю. Відповідно до теорії нечітких множин утворені дві множини, одна з котрих ототожнюється з поставленою метою (виділена кількість ресурсів), а друга – з введеним обмеженням (допустимий рівень витоку інформації). Сформовані функції належності до утворених множин, які дають можливість розрахувати інтервали допустимих витрат на захист, котрі задовольняють поставленим умовам для кожного з об’єктів. Проведені розрахунки для різних функцій, визначені інтервали витрат для всієї системи.Посилання
Zadeh L.A. Fuzzy sets. Information and control. – 1965, Vol. 8, p. 338-353.
Bellman R.E., Zadeh L.A. Decision making in a fuzzy environment.-Managing Science., 1970. V.17, 4, p.141-164.
Левченко Є.Г. Оптимізаційні задачі менеджменту інформаційної безпеки // Рабчун А.О./ НТЖ «Сучасний захист інформації». – 2010.-№1.-с.16-23.
##submission.downloads##
Номер
Розділ
Статті
Ліцензія
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:- Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).